Vi har opdaget en forunderlig planet.
En verden med ekstremt vejr, ugæstfri landskaber...
...og mærkelige fænomener.
Det er universets mest komplekse system.
Den planet... er Jorden.
Vi er kun lige begyndt at forstå dens hemmeligheder.
Det er en dræbende sky, som meteorologerne ikke kan forudsige.
Det er en bøvs fra Jordens mave.
En vulkansk storm, som kan få et fly til at styrte ned.
KLM 167. Alle motorer er sat ud, og vi er ved at styrte ned.
Hver dag forekommer der mindst 20 vulkanudbrud i verden.
Men et enkelt er nok til at forvandle en god dag til en dommedag.
Direkte fra Jordens kerne til himlen over os.
Vulkansk vejr kommer til at forandre vejret i verden.
I Secrets of the Earth.
Selv ude fra rummet kan man se på Jordens skyformationer,
at vores planet er hærget af storme.
Men en anden type sky antyder et helt andet slags vejr.
Det her er vulkanudbrud,
og de har magten til at forandre Jordens vejr for altid.
Vulkansk vejr er en type vejr, som påvirkes af kraftige vulkanudbrud.
Vi har indset, at udbruddene kan påvirke vejret mere, end man har troet.
Der er stor vulkansk aktivitet i det centralamerikanske land Guatemala.
Her findes der 37 vulkaner.
Den farligste hedder Volcan Fuego eller ildvulkanen.
Med næsten daglige udbrud er den Guatemalas mest frygtede vulkan.
Bjergguiden Victor Ferrell har observeret den i mange år.
Det her er bæstets rygrad. Volcan Fuego.
En af verdens mest aktive vulkaner.
Lige nu går vi på den såkaldte knivryg.
På den her side har vi et fald på 300 meter.
Det er det samme herovre.
Det er et farligt sted at gå, og hvis man ser lige frem,
kan man se den aktive kegle.
Den kan bryde ud uden varsel, og så må man søge i ly.
Den 13. september 2012.
Den 3.800 meter høje Fuego går i udbrud.
Den slynger lavasten og aske tusind meter op i luften
og tvinger 30.000 fra deres hjem
fra de landsbyer, som ligger i nærheden af byen Antigua.
Forestil jer, hvis hele den her kegle eksploderede.
Den kan slynge lavasten op, der er på størrelse med biler,
tusind meter lige op i luften. Det er et bøvs fra Jordens mave.
Volcan Fuego er en af de største.
Men det er ikke de store sten, der forandrer vejret.
Det er de store askeskyer.
Asken dannes på brøkdelen af et sekund,
når gasser fra de smeltede sten ekspanderer under trykket.
Kraften i den gas, som slipper ud, forvandler den smeltede sten til aske
og skaber små glas og stenpartikler, der er mindre end et sandkorn
og hårdere end bladet på en kniv.
Den overstiger lydens hastighed
og sender aske og klippestykker mange kilometer op i atmosfæren.
Volcan Fuego er 3.800 meter høj, når man er oppe i toppen.
Ved et stort udbrud spyer den aske ud, og det kan genere,
alle de fly, som færdes i nærheden af den.
En vulkansk askesky er det farligste vulkanske vejr, en pilot kan opleve.
Siden 1980 har aske skadet motorerne på næsten 100 fly
og bragt tusind passagerer i livsfare.
Piloterne kan ikke se en askesky på deres radar.
En radar opfanger almindelige skyer, da de indeholder fugt.
Men vulkanske askeskyer er tørre og viser sig derfor ikke på en radar.
Den 15. december 1989.
Et fly nærmer sig faretruende askeskyen fra Alaskas vulkan Mount Redoubt.
Vi er inde i den sorte sky. Kursen er 1-3-0...
KLM 167. Alle motorer er sat ud,
og vi er ved at styrte ned.
Motorerne i et jetfly er så varme, at når der kommer aske ind i dem,
så standser de simpelthen.
Ved tusind grader celsius er varmen i en jetmotor høj nok
til at smelte vulkansk aske.
Den smeltede aske bliver solid igen og sætter sig fast i kompressoren,
hvilket får den til at standse.
KLM 167. Vi er ved at styrte ned!
Efter et frit fald på 4.000 meter fik piloterne gang i motorerne
kun et minut, før flyet ramte jorden.
Da den islandske vulkan Eyjafjallajökull brød ud i 2010...
...udslyngede den en askesky på 16.000 meter.
Man lukkede Europas luftrum i seks dage, og ti millioner rejsende kom i klemme.
På Jorden kan aske fra vulkanudbrud endda nå op i stratosfæren
og påvirke vejret verden rundt.
Den her askeskrænt er dannet efter et vulkanudbrud.
Fuego har haft mange udbrud, og det her er et grovere materiale,
end det, der havner i stratosfæren.
Men hvis en vulkan spyer mængder af meget fin aske
op i stratosfæren,
kan det påvirke klimaet, fordi asken blokerer for sollyset.
De finere partikler stiger med vinden og kan nå 30 km op i stratosfæren
og sprede sig tusindvis af kvadratkilometer.
Askeskyen fungerer som et tungt tæppe, der hæmmer solens stråler
og får Jordens temperatur til at falde.
Kraftige udbrud kan have en stor effekt på vejret.
Det kaldes for vulkanske vintre.
Vulkanske vintre er en af Jordens hemmelige klimaafvigelser.
Den 15. juni 1991 på Filippinerne.
Under 1900-tallets næststørste udbrud
spyede Mount Pinatubo ti milliarder ton pulveriseret sten og aske
og tog næsten 800 menneskeliv. De fleste omkom under hustage.
Den globale temperatur faldt med 1,3 grader over tre år.
Udbruddet bremsede jetstrømmen, hvilket udløste kraftige regnskyl
og andre steder tørke.
Det stod muligvis bag oversvømmelsen af Mississippi-floden i 1993.
Vulkansk aske kan påvirke klimaet i hele verden.
Omkring selve vulkanen opstår der mærkelige og voldsomme vejrfænomener.
Det er en gåde, som forskerne først er begyndt at forstå.
Vulkaner udløser voldsomt vejr.
De kan nogle gange skabe elektriske storme uden lige.
De kaldes for vulkanske lyn.
Vulkanske lyn er en lokal form for vulkansk vejr.
Forskerne har forsøgt at forklare det i årevis.
Men gåden er ikke så nem at løse.
Den 15. marts 2009.
Da Alaskas Mount Redoubt gik i udbrud,
registrerede man et vulkansk tordenvejr via en antenne i nærheden af keglen.
Man opdagede noget utroligt:
Over 7.000 lynnedslag under det 70 minutter lange udbrud.
Hvad er de hemmelige kræfter bag den imponerende opvisning?
Når aske og gas bliver sendt op i atmosfæren med meget høj hastighed,
bliver de enkelte askepartikler revet fra hinanden.
Det skaber en positiv-negativ ladning, som forårsager lynnedslag.
Højere oppe lades lyn på flere millioner volt
på samme måde som almindelige tordenlyn.
Meget kolde vanddråber lades med elektricitet...
...og en elektrostatisk udladning farer gennem askeskyen.
Disse billeder af Eyjafjallajökull fra 2010...
...fanger de superhurtige lyn.
De bevæger sig med en fart på over 354.000 km/t.
Men lyn er kun en af de gåder, som forskerne begynder at forstå.
Den 4. april 1982.
Efter flere dages voldsomme udbrud spyer den mexicanske vulkan El Chichon
over 500 ton vulkansk aske op i stratosfæren.
Det er cirka samme mængde som Mount Saint Helens to år tidligere.
Mount Saint Helens havde ingen mærkbar kølende effekt på klimaet,
men utroligt nok udløste El Chichon en vulkansk vinter.
Hvordan kan to store udbrud have så forskellige indvirkninger på vejret?
Det hemmelige våben er usynligt.
Bag ved os kan man tydeligt se en gas, og vi skal ikke tættere på
uden en gasmaske.
Det er udslip fra Jordens dyb såsom kemikalier og svovlgas.
Det er farlige substanser.
Man er kun lige begyndt at forstå den rolle, som svovldioxid spiller.
De bittesmå svovlpartikler opfører sig som mange små spejle.
Når sollyset når Jordens øvre atmosfære,
reflekterer de små spejle lyset tilbage ud i rummet.
Det hindrer sollyset i at nå frem til os, hvilket har en kølende effekt.
Mount Saint Helens udløste et megaton svovldioxid.
13 megaton.
Forskellen er, at El Chichons magma bliver dannet inde i kalksten,
som er fyldt med svovldioxid.
Mount Saint Helens' magma befinder sig i hård magmabjergart næsten uden gas.
Der slipper svovldioxid ud omkring varme kilder verden over.
Vulkanologen Brandon Brown studerer steder som Hot Creek i Californien.
Her har vi en høj koncentration af vulkanske gasser
med den typiske lugt af rådne æg, som tyder på et højt svovlindhold
og svovldioxid i gassen.
Store udbrud kan generere enorme mængder gas.
Brugen af fossile brændstoffer udløser over 20 millioner ton svovldioxid årligt.
I 1991 udløste Mount Pinatubo samme mængde på kun en dag.
Gasskyen svævede over os i tre uger og blev i atmosfæren i over et år.
Det førte til en vulkansk vinter.
Men der er endnu større vulkaner end Pinatubo på Jorden.
De kan destruere vores civilisation.
Guatemalas Volcan Fuego fungerer som en daglig påmindelse om,
at vulkansk vejr spiller en stor rolle i Jordens langsigtede vejrprognose.
Når den her fyr er ved at gå i udbrud, kan man mærke det i brystet.
Først bagefter hører man det. Det minder os om, hvor små vi er.
Men der er større vulkaner end den 3.800 høje Fuego.
Disse monstre kan man ikke se på Jordens overflade.
Vi vil helst tro, at jorden er fast under os.
Men vi glemmer, der er skjulte, sovende supervulkaner
lige under jordens skorpe i Amerika i Californien.
I det centrale Californien...
...giver en sovende kæmpe små livstegn.
Det her er kratergryden Long Valley.
Her opstod det største vulkanudbrud i Nordamerikas historie.
Det voldsomme udbrud dannede så store mængder magma,
at området foran os sank tre kilometer ned
og skabte den store fordybning.
Det skete for 760.000 år siden, men der er stadig tegn på aktivitet.
På den vestlige kant finder man Mammoth Mountain,
som er et af USA's største skiområder.
Det ældgamle krater spyer stadigvæk svovldioxid
og andre gasser lige over skipisterne.
I det nærtliggende Hot Creek er de skoldhede svovlkilder
et minde om den vulkanske superstorm for over en halv million år siden.
Hvis man måler temperaturen i de mindre kilder,
er den på 85 grader, og på den anden side er den 93 grader.
Det er ufattelig høje temperaturer, og mange omkommer i Hot Creek
på grund af uforudsigelige gejserudbrud.
Superudbruddet slyngede over 620 kubikmeter smeltet sten op i atmosfæren.
Det er 2.000 gange mere end under Mount Saint Helens' udbrud.
Men Long Valley besidder ikke USA's største supervulkan.
Det uhyre slumrer under en af landets største nationalparker.
Yellowstones supervulkan har været i udbrud tre gange i geologisk tid.
Det næste udbrud kan udløse en 100 år lang vulkansk storm.
Hvis vulkanen skulle gå i udbrud igen,
vil den producere enorme mængder af aske og vulkansk gas.
Visse vurderinger lyder på flere milliarder ton.
Det vil indhylle Jorden og påvirke alt fra vores afgrøder
til vores livsstil. Det vil påvirke alt i flere årtier eller århundreder.
Beboerne på Hawaii behøver ikke vente på, at en supervulkan skal forandre vejret.
Deres hemmelige storm er en kvælende, vulkansk gas,
som kan forstyrre livet på den paradisiske ø.
Den har været i udbrud over 60 gange siden 1823.
Kilauea på Hawaii er en af Jordens mest aktive vulkaner.
Det er en svovldioxidfabrik,
som pumper 2.000 gas ud dagligt under hyppige udbrud.
Det er nok til at fylde 100 luftskibe.
Det skaber en hemmelig klimarisiko.
En vulkansk smog, som lokalbefolkningen kalder vog.
Vog er en blanding af vulkanske gasser og smog.
Det er en lokal benævnelse for Hawaiis særlige luftforurening.
Svovldioxiden blandes med vanddamp i atmosfæren og små støvpartikler
og gør luften syreholdig.
Det irriterer øjne, næse og hals.
Svovldioxid i høje koncentrationer reagerer med vand og danner svovlsyre.
Vi har vand i vores lunger og på øjets hinder.
Derfor er vog noget, vi holder øje med her i nationalparken.
Når passatvindene aftager i styrke,
må beboerne blive inden døre for at undgå den syreholdige luft.
Nogle gange skal de evakueres.
Tusindvis af for tidlige dødsfald tilskrives denne vog.
Vulkansk vejr kan true livet på Jorden, men det kan også have skabt liv.
Astronomerne mener, at vulkansk aktivitet kan forklare,
hvorfor vi indånder luft, og hvorfor vi har vand i havene.
Gasser fra vulkanerne skaber nemlig kuldioxid og vanddamp.
Den kondenserede vanddamp har dannet vores have.
Det meste af den luft, vi indånder, kommer fra vulkanernes kuldioxid,
som senere forvandledes til ilt.
Det er ironisk. På den ene side er vulkaner livgivende.
De har skabt havene, atmosfæren og den luft, vi indånder.
Men vulkaner kan også udslette alt liv her på Jorden.
En halv milliard mennesker bor inden for 40 km af en aktiv vulkan.
Derfor skal vi være bevidst om den skjulte, vulkanske vejrtrussel.
Rikke Schultz